Lidožravci: historie a perspektiva konfliktního vztahu člověka a největších predátorů planety
Název práce v češtině: | Lidožravci: historie a perspektiva konfliktního vztahu člověka a největších predátorů planety |
---|---|
Název v anglickém jazyce: | Man-eaters: history and the perspective of the conflict relationship of man and the largest predators of the planet Earth |
Klíčová slova: | konflikt mezi člověkem a přírodou, tygr ussurijský, tygr indický, tygr indočínský, tygr malajský, tygr sumaterský, faktory vedoucí k lidožravosti, žralok bílý, žralok bělavý, žralok tygří |
Klíčová slova anglicky: | human-wildlife conflict, Siberian tiger, Bengal tiger, Indochinese tiger, Malayan tiger, Sumatran tiger, factors leading to man-eating, great white shark, bull shark, tiger shark |
Akademický rok vypsání: | 2018/2019 |
Typ práce: | bakalářská práce |
Jazyk práce: | čeština |
Ústav: | Ústav pro životní prostředí (31-550) |
Vedoucí / školitel: | doc. RNDr. Martin Čech, Ph.D. |
Řešitel: | skrytý![]() |
Datum přihlášení: | 12.12.2022 |
Datum zadání: | 12.12.2022 |
Datum potvrzení stud. oddělením: | 27.01.2023 |
Datum odevzdání elektronické podoby: | 30.04.2024 |
Datum proběhlé obhajoby: | 03.06.2024 |
Oponenti: | RNDr. Milan Muška, Ph.D. |
Zásady pro vypracování |
Zoologie obratlovců, Ekologie obratlovců |
Seznam odborné literatury |
Corbett, J. - Man-eaters of Kumaon Corbett, J - The Temple Tiger Bright, M - Lidožrouti Gurung et al. (2008) - Factors associated with human-killing tigers in Chitwan National Park, Nepal. Biological Conservation Lamichhane et al. (2018) - Spatio-temporal patterns of attacks on human and economic losses from wildlife in Chitwan National Park, Nepal. PLoS ONE |
Předběžná náplň práce |
Tygr (Panthera tigris) je největší kočkovitou šelmou současného světa. Vedle levharta (Panthera pardus) je mu také přičítáno nejvíc útoků na člověka. V drtivé většině případů jsou tyto útoky motivovány hladem (nevyprovokované útoky), člověk tedy slouží tygrovi jako kořist. Cílem práce je vytipovat faktory, které rozhodující měrou přispívají k tomu, že se z tygra stane lidožrout, a zhodnotit zda se význam těchto faktorů mění v čase (cca v průběhu posledních 100 let). Druhým cílem práce je pokusit se vysledovat, zda jsou některé, v přírodě dosud žijící, poddruhy tygra (ussurijský, indický, indočínský, malajský, sumaterský) náchylnější k lidožravosti než jiné a proč. Ve vodním prostředí jsou útoky na člověka známy zejména ze strany žraloků, především žraloka bílého, žraloka tygřího a žraloka bělavého. Nejsou omezeny jen na mořské a oceánické podmínky neboť např. žralok bělavý migruje hluboko do velkých tropických a subtropických řek, v Amazonce byli tito žraloci zaznamenáni ve vzdálenosti až více než 4000 km od ústí do moře. |