Popis ověření a kritéria hodnocení
sbalit
Rozbalit (další informace – např. detail přihlášky)
přijímací zkouška: jednokolová (ústní)
popis přijímací zkoušky:
ústní zkouška
1) motivace a orientace v oboru – s přihlédnutím k seznamu prostudované odborné literatury a přehledu dosavadní odborné činnosti (max. 20 bodů)
2) diskuse nad lingvistickým textem – diskuse nad jedním českým lingvistickým textem ze dvou, které si uchazeč vybere ze seznamu povinné literatury (viz níže) (max. 40 bodů)
3) diskuse o vybraném jazykovém jevu nebo lingvistickém problému – vychází ze seznamu prostudované odborné literatury (max. 40 bodů)
další požadavky ke zkoušce:
Seznam veškeré prostudované odborné literatury z českého jazyka a lingvistiky, včetně dvou lingvistických textů vybraných ze seznamu povinné literatury, a přehled dosavadní odborné činnosti uchazeče (pracovní zkušenosti v oboru, publikační činnost, spolupráce na grantových projektech, účast v odborných soutěžích apod.) se předkládají k nahlédnutí přijímací komisi v den konání přijímací zkoušky.
seznam povinné literatury:
BAYEROVÁ-NERLICHOVÁ, Lenka (2004): Jazykový úzus vs. postoj k jazyku v Čechách: výsledky empirického a sociolingvistického výzkumu v západních Čechách a v Praze. Slovo a slovesnost, 65, s. 164–193.
CVRČEK, Václav (2010): Korpusový pohled na postavení číslovek v systému slovních druhů. Bohemica Olomucensia 2 – Philologica Iuvenilia, s. 104–109.
DOLESCHAL, Ursula (2002): Aspekty ohebnosti a neohebnosti substantiv v češtině. In: A. Krausová – M. Slezáková – Z. Svobodová (eds.): Setkání s češtinou, Praha: Ústav pro jazyk český, s. 8–12.
FRIEDOVÁ, Mirjam (2011): Vztažné věty s nesklonným co. In F. Štícha (ed.): Kapitoly z české gramatiky. Praha: Academia, s. 1126–1143.
HANSEN, Björn – NEKULA, Marek – BANÁŠOVÁ, Monika (2011): Nová konstrukce „Karla Gotta nemusím“ v češtině a slovenštině: případ lexikalizace, pragmatikalizace nebo začínající degramatikalizace? Slovo a slovesnost, 72, s. 243–267.
PERISSUTTI, ANNA MARIA (2008): Lokativní diateze v češtině v rámci konstrukční gramatiky. In: Vladimír P. Polách (ed.): Jazykové interakce a jazykové rozhraní a strategie „cutting edge“. Olomouc: Univerzita Palackého, s. 211–218.
Texty budou uchazečům zpřístupněny.
- - - - -
Přijat ke studiu může být uchazeč, který u jednokolové nebo dvoukolové přijímací zkoušky dosáhl minimálně 50 bodů a zároveň se podle počtu dosažených bodů umístil v pořadí odpovídajícím předem stanovenému předpokládanému počtu přijímaných pro konkrétní studijní program, obor či dvouspecializaci (viz požadavky přijímacího řízení na jednotlivé programy a obory), přičemž tuto podmínku splní i všichni ti uchazeči, kteří dosáhnou stejného počtu bodů jako uchazeč, který se umístil na posledním místě v pořadí určeném k přijetí. Pokud lze daný program, obor či dvouspecializaci studovat v prezenční i kombinované formě, je předpokládaný počet přijímaných stanoven pro každou formu studia zvlášť. Ke studiu programu, oboru či dvouspecializace neumožňující samostatné (jednooborové) studium může být přijat pouze ten uchazeč, který splní uvedené podmínky pro přijetí na minimálně dva vzájemně kombinovatelné studijní programy, obory či dvouspecializace (více viz PPŘ 2.2 a 2.5). Do předpokládaného počtu přijímaných se u programů, oborů a dvouspecializací neumožňujících samostatné (jednooborové) studium započítávají i uchazeči, kteří se umístili v příslušném pořadí, byť neuspěli u přijímací zkoušky na alespoň jeden další kombinovatelný studijní program, obor či dvouspecializaci, a předpokládaný počet přijímaných tedy nemusí být naplněn. Přijat ke studiu může být jen ten uchazeč, který nejpozději v den zápisu do studia předloží doklad o svém předchozím vzdělání (viz PPŘ, 5.4 a 5.5).
Informace o uplatnění absolventů
sbalit
Rozbalit (další informace – např. detail přihlášky)
Absolvent navazujícího magisterského studijního oboru Český jazyk – specializační studium má prohloubené vzdělání v lingvistické bohemistice, v jehož rámci se specializuje na určité jazykovědné disciplíny, a jeho velkou konkurenční výhodou je propojení této specializace se znalostmi a dovednostmi z druhého studovaného oboru. Absolvent je schopen samostatného vědeckého přístupu k jazykovědné problematice, a je tak připraven pro odborné profese – jako vědecký pracovník v akademických ústavech a na vysokoškolských pracovištích. Najde uplatnění rovněž na pozicích, v nichž je klíčovým požadavkem výborný písemný a mluvený projev v českém jazyce a schopnost kultivované komunikace, tj. například na pozicích tiskových mluvčích, v tiskových odděleních a odděleních propagace, v reklamě a marketingu, ve veřejnoprávních médiích apod. Může se rovněž uplatnit jako lektor českého jazyka na bohemistických pracovištích zahraničních univerzit a jako učitel češtiny v krajanských komunitách v zahraničí. Absolvent se může též ucházet o doktorské studium v oborech Český jazyk, Obecná lingvistika, Didaktika konkrétního jazyka a oborech blízkých.